Ministeriön sairaalaverkkouudistus ei toisi säästöjä, pelkästään Etelä-Karjalan osalta vähintään 30 miljoonan euron lisäkulut

Ekhva julkaisi NHG:ltä tilaamansa analyysin.

Etelä-Karjalan hyvinvointialue (Ekhva) teetätti analyysin sosiaali- ja terveysministeriön (STM) sairaalaverkkoselvityksen vaikutuksista Nordic Heathcare Group (NHG) -yrityksellä.

- Raporttimme antaa valtakunnallisesti merkittävää tietoa siitä, miten mittavat vaikutukset olisivat päivystyssairaalaroolin muutoksilla. Päätös muutoksista tulisi pohjautua analyysiin, joka STM:n esityksestä on toistaiseksi puuttunut, hyvinvointialuejohtaja Sally Leskinen sanoo.

Hallitusohjelmaan kirjattua 100 miljoonan euron terveydenhuollon säästövelvoitetta ei esitetyllä keskussairaalaverkoston karsimisella toteuteta.

-Pelkästään Etelä-Karjalan keskussairaalan muuttaminen akuuttisairaalaksi merkitsisi vähintään 30 miljoonan euron vuosittaista lisälaskua. Tähän summaan ei ole edes laskettu millaisia kustannuksia ja investointitarpeita syntyisi Helsingissä tai esimerkiksi Lahdessa, jotka joutuisivat vastaanottamaan eteläkarjalaiset potilaat, Leskinen toteaa.

Raporttia on täydennetty 5.4.2024 tarkentamalla raskaan kirurgian osuutta, jotka edelleen kasvattavat STM:n esitettämän sairaalaverkkouudistuksen kuluja.

Ministeriön ehdotuksessa yhdelle yliopistosairaalan yhteistyöalueelle jäisi vain yksi keskussairaala ympärivuorokautisella erikoissairaanhoidon päivystyksellä. Muilla alueilla toimisi vain akuuttisairaalat. Käytännössä tämä tarkoittaisi sitä, ettei Lappeenrannassa olisi enää synnytysosastoa, kirurgista päivystystoimintaa, raskaampaa leikkaustoimintaa eikä teho-osastoa.

-Akuuttisairaalanimike on harhaanjohtava, sillä käytännössä sairaalan profiili muistuttaa kovasti aiempia aluesairaaloita, sanoo Leskinen.

Akuuttisairaalanimike on harhaanjohtava, sillä käytännössä sairaalan profiili muistuttaa kovasti aiempia aluesairaaloita.

– Sally Leskinen -

Potilasturvallisuus vaarantuu radikaalisti

Vähintään 30 miljoonan euron vuosittainen kustannuslaskelma perustuu erityisesti ambulanssi- sekä ostopalvelukustannusten kasvuun ja maksutuottojen vähenemiseen. Ambulansseja tarvittaisiin vähintään 10 lisää potilaiden päivystys- että siirtokuljetuksiin.

Asiakkaiden kustannukset lisääntyisivät keskimäärin 125 euroa potilasta kohden esimerkiksi matka- ja hoitopäiväkustannuksina.

-Kaikkein huolestuttavinta on se, miten tämä vaarantaa potilasturvallisuuden. Meillä esimerkiksi synnytyksistä noin 100 on vuosittain aikakriittistä sektioita, Leskinen toteaa.

Hän muistuttaa myös siitä, että Etelä-Karjalan elinvoima on huoltovarmuuden osalta tärkeää.

-Paljon on viime aikoina puhuttu itäisen Suomen tukemisesta. STM:n esitys sairaalaverkon karsimisesta puoleen tai jopa kolmannekseen nykyisestä osoittaa, että puheet eivät konkretisoidu edes suunnitelmatasolla, Leskinen toteaa.

Ekhvassa on suhtauduttu hyvinvointialueiden sopeutusvelvoitteisiin tunnollisesti ja erityisesti toiminnan sisältöjen uudistamisen kautta. Maakunnassa erikoissairaanhoidon hoitotakuu toteutuu yhä maan parhaimpana. Kolmessa kuukaudessa erikoissairaanhoitoon pääsee 86 prosenttia ja hoitotakuun määrittämässä kuudessa kuukaudessa 96 prosenttia.

-Olisiko tätä potentiaalia varaa menettää? Varsinkin, kun meillä on valmius jopa laajentaa toimintaamme, Leskinen kysyy.

Ministeriön ensimmäisen vaiheen suunnitelmiin maakunta ei asetu poikkiteloin, mutta toisen vaiheen eli keskussairaalaverkoston karsintaa ei Etelä-Karjalassa hyväksytä. Se olisi poikkeuksellisen kallis, potilasturvallisuutta ja kansalaisten yhdenvertaisuutta merkittävästi uhkaava ratkaisu.

-Vähintä mitä nyt pitäisi tehdä, on ottaa aikalisä ja tehdä ministeriössä selvityksestä kunnon vaikuttavuusarviot ennen lopullista esitystä, Leskinen sanoo.

Lue analyysi sairaalaverkkoselvityksen vaikutuksista

Ministeriön sairaalaverkkoselvitys on kansalaisten näkökulmasta sote-uudistusta suurempi muutos palveluissa. Muutoksen tulisi vahvistaa yhteistyötä ja toiminnan uudistamista katteettomien säästöpuheiden sijaan, hyvinvointialuejohtaja, lääketieteen tohtori, ortopedian ja traumatologian erikoislääkäri Sally Leskinen toteaa.

Lisätietoja:

Sally Leskinen, hyvinvointialuejohtaja, sally.leskinen@ekhva.fi p. 0400 497 418

Tiedotetta muokattu 26.3.2024 klo 11:06: Lisätty tieto, että sairaalaverkkomuutoksen kustannusvaikutuksista puuttuu vielä osa raskaan kirurgian kuluista. Kustannusarvio on siten alakanttiin arvioitu. Raporttia täydennetään viimeistään 8.4. 2024.

Tiedotetta muokattu 5.4.2024 klo 14.22: lisätty tiedot raskaan kirurgian kuluista ja vaihdettu taulukkokuvat.

Tiedotteen sairaalaverkkoselvitysliitettä muokattu 9.4. 2024 klo 15:36: Korjattu kirjoitusvirheitä ja päivitetty muutamassa taulukkosivussa lukuja.

Näin analyysi tehtiin

Ekhva tilasi analyysin koonnin Nordic Heathcare Group (NHG) -yrityksellä alkuvuodesta 2024.

Näkemyksiä muutosten vaikutuksista kartoitettiin seuraavilla tavoilla:

sisäisellä työpajalla, kustannuslaskelmalla

haastattelemalla eri toimintojen ja yhteistyötahojen edustajia

johtotason henkilöille suunnatulla kyselyllä.