Miksi ja miten puberteettia kartoitetaan kouluterveystarkastuksessa?

Kouluterveydenhoitaja kutsuu oppilaat vuosittain terveystarkastukseen. 1., 5. ja 8. -luokilla toteutetaan laaja terveystarkastus, jolloin oppilas tapaa sekä terveydenhoitajan että lääkärin. Huoltajia tiedotetaan terveystarkastuksista Wilman kautta ja laajaan terveystarkastukseen kutsutaan myös huoltajat mukaan. Mikäli lasta jännittää terveystarkastukseen meneminen, on huoltajan hyvä jutella lapsen kanssa asiasta etukäteen lievittääkseen jännitystä.

Lapsen puberteetti on osa kouluterveydenhuollon tutkimusta, jotta murrosiän liian varhainen alkaminen tai toisaalta viivästyminen tulisi huomioiduksi. Murrosikään kuuluvien muutosten, kuten karvoituksen ja kivesten kasvun seuranta on osa tätä arviointia. Jos puberteetti alkaa liian aikaisin tai ei ole alkanut tiettyyn ikävaiheeseen mennessä, voi taustalla vaikuttaa hormoni- tai muut terveysongelmat.

Kouluterveydenhoitaja Anu Kyröläinen hyvinvointialueelta kertoo, että kohtaamisen tärkeys on aina kouluterveydenhuollon ammattilaisille tärkeää. Terveydenhoitaja käy usein ennen tarkastusten alkua luokassa esittelemässä itsensä ja kertomassa tarkastusten sisällöstä.

Oppilaan valmius ja kypsyys vaikuttavat siihen, miten puberteettia koskevat asiat kunkin oppilaan kanssa hoidetaan. Oppilaalle sanoitetaan alussa, mitä terveystarkastuksessa käydään läpi ja mitä tarkastukseen kuuluu.

Anu Kyröläinen

Koululääkäri Sini Koskinen taustoittaa, että THL:n ohjeistuksen mukaisesti 1., 5. ja 8. luokkalaisten laajaan terveystarkastukseen kuuluu pojilla kivesten tarkastukset – jotta lääkäri näkee, että onko pojilla kaksi kivestä ja sijaitsevatko ne oikeassa paikassa. Kivesten tarkastamisen yhteydessä tulee samalla tutkittua myös murrosiän vaihe. Silmämääräinen arviointi on usein riittävä, tarvittaessa kivekset voidaan käsin tunnustella.

Koskisen mukaan 5. luokkalaisilla pojilla voi jo olla merkkejä alkavasta puberteetista tai sitten ei - molemmat tapaukset menevät täysin normaalin kehityksen piiriin.

− 8. luokan kouluterveyskyselyssä on pojille kysymyksiä kiveksistä. Jos vastausten perusteella ilmaantuu jotain läpikäytävää, niin asiaa katsotaan lääkärintarkastuksessa, toteaa Koskinen.

Terveydenhoitajat saattavat joissain tilanteissa kartoittaa murrosiän kehitystä oppilaan kanssa kuvien avulla, jotka esittävät puberteetin eri vaiheita (*Tannerin luokitukset, johon linkki lopussa).

Tyttöjen kohdalla ei välttämättä ole terveystarkastuksessa tarpeen katsoa alushousuihin puberteetin kartoittamiseksi. Tämä voi kuitenkin olla tarpeen esimerkiksi silloin, jos vanhemmat ovat huomanneet 1. luokkalaisella voimakasta hien hajua, ihon rasvoittumista tai muita mahdollisia murrosiän merkkejä – tai jos 8. luokkalaisella tytöllä ei ole vielä mitään murrosiän alkuun viittaavia muutoksia. Tutkimusten tarve arvioidaan aina yksilöllisesti vastaanotolla, ja tutkimukset tehdään yhteisymmärryksessä lapsen tai nuoren kanssa.

Opettajat käyvät murrosiän asioita oppilaiden kanssa läpi osana koulun terveystiedon opetusta 5. ja 6. luokilla. Terveyskasvatustunteja voidaan sopia pidettäväksi myös yhteistyössä opiskeluhuollon palveluiden ammattilaisten kanssa.

Lisätietoja:

Anu Kyröläinen, kouluterveydenhoitaja, anu.kyrolainen@ekhva.fi

Mirka Soikkeli, kouluterveydenhoitaja, mirka.soikkeli@ekhva.fi

Sini Koskinen, koululääkäri, sini.koskinen@ekhva.fi

Lue lisää aiheesta:

Ekhva.fi -kouluterveydenhuolto

https://ekhvadevi.meitadev.fi/palvelut/perhe-ja-lapset/koululaisten-palvelut/kouluterveydenhuolto/

*Terveydentukena.fi – puberteetti-PDF, sisältää Tannerin luokituksen:

https://www.terveydentukena.fi/sites/default/files/2018-10/56620_Pfizer_Puberteetti_LAYLR_3.pdf

Mannerheimin lastensuojeluliitto (MLL) – materiaaleja murrosiästä: